Neizvjesna ekonomska jesen
Danas nam je jasno da će ova godina, što se rasta gospodarstva tiče, „biti u minusu“, dok Vlada za iduću očekuje rast od 6%. Dominantno uslužne ekonomije poput naše imaju obično sporiji proces oporavka pa ne bih u bliskoj budućnosti isključio ni stope rasta od najviše 3–4%. Tada bi se, osobito ako trenutni pad bude dvoznamenkast, oporavak mogao očekivati tek nakon 2023.
Danas nam je jasno da će ova godina, što se rasta gospodarstva tiče, „biti u minusu“, dok Vlada za iduću očekuje rast od 6%. Dominantno uslužne ekonomije poput naše imaju obično sporiji proces oporavka pa ne bih u bliskoj budućnosti isključio ni stope rasta od najviše 3–4%. Tada bi se, osobito ako trenutni pad bude dvoznamenkast, oporavak mogao očekivati tek nakon 2023.
Jesu li prognoze o padu od 9% realistične?
Dobrodošle Vladine mjere
Tečajna kretanja
![](https://i0.wp.com/www.matica.hr/media/uploads/vijenac/688/09_bogdan2.jpg?resize=824%2C712&ssl=1)
Prema ljetnim prognozama Europske komisije za 2020. najsnažniji gospodarski pad imat će Italija, Španjolska, Hrvatska i Francuska / Izvor: Europska komisija (prilagođeno)
Što u slučaju većeg pada?
![](https://i0.wp.com/www.matica.hr/media/uploads/vijenac/688/09_bog--3.jpg?resize=824%2C544&ssl=1)
Europska komisija predviđa pad hrvatskog BDP-a 2020. za oko 11% i rast 2021. za oko 7%. Oporavak bi se potaknuo rastom osobne potrošnje i investicija. Povećanju osobne potrošnje pridonijet će mjere Vlade kako bi se smanjilo otpuštanja. Potpore poduzećima te sredstva EU trebali bi potaknuti investicije. Oporavak izvoza (osobito turističkog sektora)mogao bi biti dugotrajniji / Izvor: Europska komisija (prilagođeno)
Izostanak razvoja u prostoru
Neefikasno gospodarenje resursima
Katedri za makroekonomiju i gospodarski
razvoj Ekonomskog fakulteta
Sveučilišta u Zagrebu